Solaktivitet+og+nordlys

= **Solaktivitet og nordlys** =

__Norsk historie__
//Kristian Olaf Bernhard Birkeland//

Ble født i 1867 i Oslo og døde i Tokyo 1917. Birkeland studerte elektrisitet og magnetisme og var professor på Universitetet i Oslo.

Det han er mest kjent for er hans forskning på Nordlys og hvordan det dannes. Før hans han banebrytende teorier ble nordlys sett på som noe mystisk og farlig. I 1904 kom Birkeland med en teori om at nordlys ble dannet av at solen sender ut ladde partikler som treffer jordens atmosfære. For å underbygge teorien sin prøvde han ut et lite eksperiment; Han tok en glasskasse der nesten all luften var pumpet ut, og i midten av denne kassen satt han en liten kule som skulle forestille jorden [1] . Han tok en liten elektromagnet og lagde et magnet felt runder jorden. Deretter tok han fluorescerende maling på jordkloden som skulle illustrere atmosfæren, fordi fluoriserte stoffer lyser opp når de blir truffet av stråling. For å skape de ladde partiklene fra solen brukte han elektroner med høy fart.

Han lyktes med dette eksperimentet og klarte dermed å forklare nordlys for over 100 år siden. På grunn av sine funn, dekorere han nå den norske 200 lappen. Portrett, et måleinstrument, nordlys og en meteoritt (som bare er synlig ved uv-lys) er å finne på dagens 200 lapp [2].

__Nordlys - Hvordan blir det til?__
Nordlys //(Aurora Polaris)// oppstår når ladde partikler fra sola krasjer med atomer og molekyler i jordas atmosfære. Det er tre ting som er nødvendig for at nordlyset skal oppstå: Sola, Jordas magnetfelt og Jordas atmosfære.

Solen sender ut elektriske ladde partikler (solvind) som treffer jordens magnetfelt. Magnetfeltet forhindrer partiklene i å treffe jorden på ekvator, men fører partiklene til jordas poler. Når partiklene treffer gassene som ligger rundt jorden danner de et lys. Lysene varierer når det gjelder farger, og er det som danner nordlyset. Det har blitt observert nordlys og sydlys på andre planeter som Jupiter, Saturn, Uranus og Neptun. Det har også blitt funnet nordlys på to av månene til Jupiter, Io og Ganymedes.

__**Solflekker**__
Solens overflate har en gjennomsnittstemperatur på ca 5750 K, noe som tilsvarer 5500 grader celsius. På enkelte steder er temperaturen en god del lavere, da ca 3500 grader celsius. Disse områdene kalles ”solflekker” og vi kjenner dem som svarte prikker på solens overflate. Grunnen til at disse flekkene skiller seg ut med en annen farge enn solen er temperaturforskjellen. Solflekkene med forholdsvis lav temperatur gir mindre strålingen enn selve solen, noe som får dem til å virke mørkere

Solflekkene har en intens magnetisk aktivitet, dette fordi solflekkene i all hovedsak oppstår i store magnetfelt, altså blant store krefter. De er opptil hele 5000 ganger sterkere enn jordens magnetfelt, som i all hovedsak er nordpolen og sørpolen – også kjent som arktis og antarktis. På denne måten fører områdene til eksplosjoner på solens overflate, noe som igjen fører til utslipp av såkalt solvind. Konsekvensen av dette er intense nordlys på jorden. Det varierer fra år til år hvor mange solflekker som befinner seg på sol overflaten. Dette er fordi det finnes en såkalt solflekksyklus. Hver syklus består av 11 år, der solflekkene er på sitt meste mot slutten av perioden, altså hvert 11 år. 2010 er enden av en slik solflekksyklus, men ting er ikke som det skulle ha vært. Normalt sett burde det nå vært mange solflekker på sol overflaten, men den dag i dag er det nesten ingen!

- Mange solflekker betyr høy temperatur, og få solflekker betyr et kaldere klima. Nå er det ikke mange solflekker på sol overflaten og temperaturen holder seg stabil. Hva kan være årsaken til dette?

[3] __ Solvind og jordens magnetfelt __

Solvind oppstår i solflekkene på solen. Solvinden består av ladede partikler som slippes ut i eksplosjoner på solen. Dette kan lage store konsekvenser for oss på jorden. Ikke direkte, men det kan påvirke teknologien vi bruker i dag. Vi har flere ganger sett satellitter som har blitt ødelagt av solvind. Solvinden kan også forstyrre kompass, dette kommer av at solvinden er magnetisk.

Rundt jorden har vi et magnetfelt. Dette magnetfeltet beskytter oss mot solvind. Det leder solvinden rundt jorden, men det noe som kommer inn i jordens atmosfære. Vanligvis vil magnetfelt rundt dipole magneter være symmetriske, men hvis du ser på formen til jordens magnetfelt vil du se at det ikke er det. Dette kommer av at solvinden presser magnetfeltet sammen på forsiden og strekker det ut bak. Hvis du ser på toppen og bunnen av jorden (polene) vil du se at magnetfeltet skaper en slags trakt. Her kommer solvinden inn og skaper nordlys. Trakten er en grunn til at nordlys som oftest bar oppstår ved polene. En annen grunn er at jorden og solens magnetfelt peker i samme retning ved ekvator men i motsatt retning ved polene. Og for at solvinden skal slippe inn så må magnetfeltet den har med fra solen ha motsatt retning av det på joren, for hvis ikke vil det bare fungere som et ekstra skjold mot solvinden.

1. ^

[]
[] 2. ^ Kosmos SF 3. ^ Kosmos SF, cappelen lærebok